L'educació social a Espanya durant el franquisme
![](/daisy/Materials/img/uoc_masterbrand.png)
Índex
Introducció
Objectius
-
Reconèixer l'evolució de les polítiques socials, emfatitzant-ne la falta d'homogeneïtat al llarg del temps.
-
Comprendre com les mesures d'acció social del primer franquisme, en no disposar ni d'un pla director sistemàtic ni de recursos, van haver d'adaptar-se a les necessitats més peremptòries generades per la guerra.
-
Estudiar l'acció social, en la primera etapa, com un retorn a "l'acció social benèfica" tradicional –d'arrel catòlica–, en contrast amb la implantació de "l'assistència social" republicana, de voluntat més laica.
-
Distingir amb claredat el sentit del "caràcter graciable", més clar en la primera etapa, que va tenir l'assistència en el franquisme.
-
Distingir els conceptes següents: polítiques pal·liatives, beneficència, assistència social, estat providència i paternalista, i política subsidiària.
-
Evidenciar la participació transcendental i decisiva de l'Església catòlica en l'àmbit assistencial i educatiu, privat i públic.
-
Conèixer la participació en l'acció social i educativa d'institucions com Auxilio Social, Falange Española o Sección Femenina.
-
Reconèixer les campanyes d'eradicació de l'analfabetisme i educació d'adults, i la formació permanent d'aquests en l'àmbit professional.
-
Reconèixer els espais i experiències d'acció socioeducativa, especialment les referides a la protecció de la infantesa i de la dona, d'animació sociocultural i lleure juvenil.
-
Estudiar i reconèixer les iniciatives públiques, de caràcter socioeducatiu, que van tenir com a marc el sistema escolar.
-
Distingir entre iniciatives socioeducatives no formals (al marge del sistema públic d'ensenyament) i formals (inserides o vinculades a l'àmbit escolar).
-
Reconèixer i subratllar la importància que va donar el règim a la contraprestació ideològica de les iniciatives assistencials i educatives.
1.Nacionalcatolicisme: acció social beneficopaternalista (1939-1960)
1.1.Context social
1.2.Polítiques socials
1.3.Experiències i espais d'acció socioeducatius
1.3.1.Protecció assistencial i educativa
La Llei d'educació primària de 1945 atorgava a les escoles dels centres esmentats la condició de "nacionals", les quals eren assistides per mestres i regides pel calendari escolar oficial.
Vegeu: I. Palacio Lis i C. Ruíz Rodrigo (1993). Infancia, pobreza y educación en el primer franquismo (pp. 135-149). València: Universitat de València.
1.3.2.Promoció sociocultural i educació d'adults
2.Planificació del desenvolupament econòmic social: cap a l'assistència social (1960-1978)
2.1.Context social
2.2.Polítiques socials
Llei 45/1960, de 21 de juliol
Fons de protecció beneficosocial (patrocinat pel Ministeri de Governació).
D'assistència social (Ministeri de Governació). Subvencionava guarderies, menjadors infantils, necessitats (ancians, esguerrats, malalts).
De protecció escolar (Ministeri d'Educació).
De protecció al treball (Ministeri de Treball).
2.3.Experiències i espais d'acció socioeducatius
2.3.1.Protecció assistencial i educativa
I. Palacio Lis i C. Ruíz Rodrigo (2002). Redimir la inocencia. Historia, marginación social y educación. València: Universitat de València.
C. Ruíz Rodrigo (2004). Protección a la infancia en España. Reforma social y educación (pp. 101-166). València: Universitat de València.
![Taula 1. Consell superior de protecció de menors](http://materials.cv.uoc.edu/daisy/Materials/PID_00162005/html5/img/02520_m7_18.gif)
En les activitats de campament els nois d'allotjaven en tendes i les noies en cases i albergs.
2.3.2.Promoció i animació sociocultural
Moviments juvenils i obrers i promoció agrícola de la joventut
Oci i temps lliure: colònies escolars i Obra Sindical d'Educació i Descans
Educació permanent d'adults i educació per al treball
3.Formació de professionals en l'educació social
Resum
![02520_m7_17.gif](http://materials.cv.uoc.edu/daisy/Materials/PID_00162005/html5/img/02520_m7_17.gif)
Activitats
-
Anàlisi històrica: el text i el context
-
Anàlisi temàtica: hipòtesi-proposta i línia argumental
-
Anàlisi crítica
Glossari
- Alçament Nacional m
- Sublevació militar contra el Govern de la Segona República.
- assegurança social f
- Sistema dirigit a cobrir determinats riscos individuals (vellesa, malaltia, accidents laborals, etc.), que s'ha cotitzat abans i al marge del requisit de necessitat.
- assistència social f
- Conjunt d'iniciatives públiques dirigides a pal·liar les necessitats bàsiques dels ciutadans sense recursos.
- beneficència pública f
- Conjunt de prestacions graciables finançades per l'Estat i dirigides a possibilitar la subsistència dels més desfavorits.
- Moviment Nacional m
- Estructura ideològica, de caràcter totalitari, que englobava el conjunt de forces que van donar suport a l'Alçament Nacional, mantenint la cohesió del sistema fins a la seva dissolució, el 1977, amb l'inici de la transició democràtica.
- mutualitat laboral f
- Associació de base professional que exerceix una modalitat de previsió cobrint riscos que no estan previstos en el règim general. Té base contributiva en cada sector econòmic (empreses i treballadors) i actua paral·lelament al sistema de les assegurances socials.
- política social paternalista i providencialista f
- Prestació d'ajuda discrecional per part de l'Estat a la qual l'assistit no té dret, i que depèn de si l'Estat disposa de recursos i voluntat per a proporcionar-la.
- política social de caràcter subsidiari f
- Política que sorgeix quan l'Estat coordina, més que gestiona, l'assistència social, atenent les necessitats a les quals la societat o l'acció privada no arriba.
- reformatori m
- Institució auxiliar dels tribunals tutelars de menors per a la reeducació dels joves delinqüents en règim d'internat.
- seguretat social f
- Sistema d'actuacions estatals per a protegir els ciutadans del conjunt dels riscos a què puguin estar exposats, malgrat la qualitat de la vida social.